![War Thunder background](https://warthunder.com/i/bg-fon/site_theme_seek_and_destroy_desert_warrior.webp?v=9e186acf)
- PC
- Mac
- Linux
- OS: Windows 7 SP1/8/10 (64bitový)
- Procesor: Dual-Core 2.2 GHz
- Operační paměť: 4 GB
- Grafická karta podpora DirectX 10.1: Intel HD Graphics 5100 / AMD Radeon 77XX / NVIDIA GeForce GTX 660. Minimální podporované rozlišení hry je 720p
- Připojení: Širokopásmové připojení
- Místo na disku: 17 GB
- OS: Windows 10/11 (64bitový)
- Procesor: Intel Core i5 nebo Ryzen 5 3600 a lepší
- Operační paměť: 16 GB
- Grafická karta: podpora DirectX 11: Nvidia GeForce 1060 a lepší, Radeon RX 570 a lepší
- Připojení: Širokopásmové připojení
- Místo na disku: 95 GB
- OS: Mac OS Big Sur 11.0 nebo novější
- Procesor: Core i5 (Intel Xeon není podporován)
- Operační paměť: 6 GB
- Grafická karta: Intel Iris Pro 5200 (Mac) nebo srovnatelně výkonnou kartu od AMD/Nvidia pro Mac. Minimální podporované rozlišení hry je 720p v případě použití Metal.
- Místo na disku: 17 GB
- OS: Mac OS Big Sur 11.0 nebo novější
- Procesor: Core i7 (Intel Xeon není podporován)
- Operační paměť: 8 GB
- Grafická karta: Radeon Vega II nebo výkonnější s podporou Metal.
- Připojení: Širokopásmové připojení
- Místo na disku: 95 GB
- OS: Většina moderních 64bitových distribucí Linuxu
- Procesor: Dual-Core 2.4 GHz
- Operační paměť: 4 GB
- Grafická karta: NVIDIA 660 s nejnovějšími proprietárními ovladači (ne staršími, než půl roku) / srovnatelná karta AMD s nejnovějšími proprietárními ovladači (ne staršími, než půl roku); minimální podporované rozlišení hry je 720p) a s podporou Vulcan.
- Připojení: Širokopásmové připojení
- Místo na disku: 17 GB
- OS: Ubuntu 20.04 64bit
- Procesor: Intel Core i7
- Operační paměť: 16 GB
- Grafická karta: NVIDIA 1060 s nejnovějšími proprietárními ovladači (ne staršími, než půl roku) / srovnatelná karta AMD (Radeon RX 570) s nejnovějšími proprietárními ovladači (ne staršími, než půl roku) a s podporou Vulcan.
- Připojení: Širokopásmové připojení
- Místo na disku: 95 GB
![](https://www.warthunder.com/upload/image/!%202015%20NEWS/September/No300/Lancaster_Main_920x600D.jpg)
První bombardovací peruť složená čistě z polských pilotů byla utvořena 1. července 1940 v britském Bramcote ve Warwickshire. Peruť s číslem 300 (Masovian) začala operovat jako součást šesté tréninkové skupiny, nicméně v roce 1941 byla přesunuta pod první bombardovací skupinu - ze začátku létali s letouny Fairey Battle, které byly v průběhu války vyměněny za Vickers Wellington a později za Avro Lancaster. Během války vystřídala 300. peruť několik domovských základen, mezi které patřily například RAF Bramcote, Swinderby, Hemswell, Ingham a Faldingworth.
V roce 1940 se velitelem perutě stal Wacław Makowski a peruť převzala kódová značení “BH” - prvním nasazeným letounem perutě se stal Fairey Battle. Jedna z prvních operací, kterou 300. peruť absolvovala bylo ničení německých invazních člunů, které se nacházely na pobřeží Francie - úkolem bylo způsobit co největší škody na případné a obávané invazi do Velké Británie (Operace Lvoun).
Začátkem října 1940 se 300. peruť začala pozvolna přezbrojovat na letouny Vickers Wellington - původně na model Mk Ic, nicméně během války dostali k dispozici ještě verze Mk III, IV a X. Bombardéry Wellington byly odolné a spolehlivé letouny, které používaly tzv. konstrukci geodetického draku. Díky této technologii byl povrch i samotné chování letounu zjednodušeně řečeno neotesané - povrch letounu vypadal jako složený z rovných ploch. Bombardéry Wellington začaly někdy v polovině 2. světové války pomalu vykazovat známky stárnutí a tak byly postupně vyřazeny a nahrazovány těžkými čtyřmotorovými bombardéry, které jednak nabízely mnohem lepší obranu vlastní osádce a také měly mnohem větší pumovnice.
Diskuze nad náhradou bombardérů Wellington začala již v roce 1942, kde v té době připadaly v úvahu novější alternativy - například Short Stirling nebo Handley-Page Halifax. Definitivní rozhodnutí britského RAF nakonec upřednostnilo letouny Wellington až do doby, dokud nebudou k dispozici těžké bombardéry Avro Lancaster. Peruť číslo 300 se zúčastnila posledních misí s letouny Wellington, které svou labutí píseň pro velitelství RAF odzpívaly ve formě posledního strategického bombardování i posledního operačního vzletu.
V roce 1944 se 300. peruť začala adaptovat na letouny Lancaster B Mk I a B Mk III - letka A zůstala na letounech Wellington, zatímco letka B používala nové Lancastery tak, aby se nepřerušily operace na frontové linii. Během roku 1944 a 1945 začalo opakované bombardování německých měst Dortmund, Essen, Kolín a Hamburg, které pokračovalo spolu s postupem spojencům stále hlouběji do okupované Evropy a samotného Německa.
Tou úplně poslední válečnou operací pro 300. peruť byl nálet na Hitlerovu soukromou rezidenci v německém Berchtesgadenu - těsně před koncem 2. světové války v Evropě v roce 1945. Během druhé světové války shodila 300. peruť (v celkovém součtu) přibližně kolem 10000 tun kombinované výzbroje na nepřítele. Jakmile bojové mise ustaly, 300. peruť se zúčastnila ještě několik klíčových operací, jakým byly například Operace Dodge, Exodus a Manna. V květnu 1945 se 300. peruti také podařilo - za pomoci bombardérů Lancaster - shodit přibližně 150 tun zásob nad Nizozemskem.
Polská 300. peruť obdržela za jejich službu ve válce hodně dekorací, pochval i čestných uznání. Hráli klíčovou roli v mnoha kritických bombardovacích misích na které je velitelství RAF během bojů poslalo - například 1000 bombardovací mise během operace Millennium, nálety na německý Rýn, Porúří, bombardování pozic nepřítele v Den-D či ničení odpalovacích zařízení německých V-raket. Peruť byla oficiálně rozpuštěna v únoru 1947 - jejich přispění jak k válečnému úsilí spojenců tak i velitelství RAF Bomber Command jsou trvalou připomínkou toho, co úsilí, odvaha a odhodlání bojovat znamenalo pro polské letecké posádky během celé války.
War Thunder tým (autor: Scott "Smin1080p" Maynard)
V budoucnu do hry zařadíme tento emblém:
![]() |
Emblém 300. polské bombardovací perutě |
emblém vytvořil Colin 'Fenris' Muir